Este greu de cuprins în câteva rânduri activitatea desfășurată de doamna dr. biol. Carmen STĂNESCU de-a lungul a peste 30 de ani în cadrul Muzeului de Istorie Naturală din Sibiu, unde a găsit adevărata vocație si s-a dedicat cu multă pasiune activităților specifice muzeistice ale acestei prestigioase instituții.
AUTOR: dr. biolog Cristina Moise, Fundația Educația Mâine
Recent sosită la Sibiu și la Muzeu, din 1970 a participat cu entuziasm alături de întregul colectiv de la acea vreme la reorganizarea expoziției de bază a muzeului, aflat în renovare pe atunci și apoi la activitatea cu publicul, după deschiderea expoziției, ca îndrumător pentru vizitatori, care erau în majoritate elevi și studenți.
De asemenea s-a implicat în organizarea aparatului documentar al secției, care cuprinde o arhivă istorică de grafică documentară necesară pentru ilustrarea expozițiilor temporare sau publicații, dar și material fotografic recent rezultat din activitățile pe teren ca: fotografii, filme alb-negru și color, filme de 16 mm, diapozitive alb-negru și color necesare la diferite conferințe expuneri pe diferite teme. Pentru toate acestea era necesară o evidență strictă mai ales a materialelor fotografice folosite pe teren datorită restricțiilor materiale foarte severe din perioada comunistă. A întocmit și fișierul necesar pentru evidența materialului documentar.
Calitatea deosebită a colegilor din acest colectiv și atmosfera serioasă de studiu creată i-a dat aripi, a stimulat-o, aducându-i mari bucurii și satisfacții pe plan spiritual și profesional. Astfel, la sugestia colegului Dr.biol. Eckbert Schneider a abordat studiul Dipterelor din Fam Syrphidae, aflate în colecțiile muzeului dar nestudiate de un specialist în domeniu.
Nefiind membru al PCR nu i-a fost permisă realizarea sa profesională pe deplin prin înscrierea la doctorat, care a fost posibilă numai în 1990, la Facultatea de Biologie Geologie a Universității ”Babeș-Bolyai” din Cluj-Napoca la prof.univ.dr.biol. Nicolae Tomescu.
Teza de doctorat ”Cercetări faunistice, zoogeografice și ecologice referitoare la speciile de sirfide (Diptera, Syrphidae) din România” (1996), cuprinde 380 de pagini și este rezultatul cercetărilor desfășurate de-a lungul a 20 de ani în acest domeniu.
Aceste cercetări au fost efectuate atât prin colectari de material entomologic pe teren, în împrejurimi și în diferite zone ale țării, cât și prin studiul bibliografiei, dar și a altor colecții muzeale aflate în diferite instituții muzeale ca: Sibiu, Aiud, Focsani, Piatra Neamt, Tulcea și București.
Astfel, rezultatele cercetărilor au fost publicate într-un număr de 42 de lucrari ca unic autor, sau în colaborare, în țară și străinătate. De asemenea a participat cu lucrări știintifice, la mai multe Congrese și Conferințe de specialitate la Bratislava în Slovacia, la Guelph langa Toronto, în Canada, la Oxford și Glasgow în Anglia și Novi Sad în Serbia.
Aceste cercetări nu au fost posibile fără o intensă colaborare cu specialiști din țară și străinătate, din SUA, Canada, Anglia, Slovacia, Serbia,Norvegia, Germania, Franta, Rusia, Japonia etc.
Intrega activitate a Doamnei Dr.biol. Carmen Stanescu poate fi privita și apreciată în toate cele trei domenii ale muzeografiei: atât în munca cu publicul, cât și în colecțiile muzeale îmbogățite și în activitatea științifică, cu descoperirea si descrierea de specii noi pentru Româmia și specii noi pentru știinta.
De-a lungul anilor a identificat și descris un număr de 23 de specii semnalate pentru prima oară în fauna României atât în colecțiile muzeale cât și în materialul colectat personal din diferite regiuni ale țării. Un număr de 47 de specii au fost semnalate pentru prima oară în Transilvania, 9 specii în Moldova, 29 de specii în Oltenia și 4 specii în Delta Dunării.
Datele din literatura de specialitate și cele cuprinse în colecțiile muzeale studiate, au fost completate de observațiile și colectările proprii pe teren în zone situate de la cea mai joasă altitudine din țară Delta Dunării și Dobrogea până în zonele montate.
Doamna Dr.biol. Carmen Stănescu a publicat până în prezent 42 de lucrări de specialitate în limbile: română, franceză, germană, engleză, dintre care 5 lucrări în colaborare cu alți specialiști din țară și străinătate: C. Nagler, M. Verb, I. Firu, L. Lörincz, C.Pârvu, L. Rákosy, V. Vicol., din România și Ante Vujić, Snezana Radenković de la Novi Sad, Serbia.
Ca membră a Societății Lepidopterologice Române, a participat la tabere entomologice de colectare ca cea din Munții Ciucaș (16-25 iulie 1993) și Cheile Tișiței, Munții Vrancei (26.06.-6.07. 1997).
Studiile taxonomice privind Genul Paragus Latr. din România pe baza analizei structurii genitale mascule au condus la descrierea unui numar de 4 specii noi pentru știință: Paragus s.str. oltenicus Stănescu, 1977; Paragus s. str. bradescui Stănescu, 1981; Paragus s.str. medeae, Stănescu, 1991 și Paragus s.str. romanicus Stănescu, 1992.
Aceste specii sunt considerate valide în literatura de specialitate și au intrat în circuitul științific internațional fiind citate de mai mulți autori ca: Simić S. (1987), Peck L. (1988), Brădescu Vl. (1991), Dirickx M. (1994), Hayat, Claussen (1997), Merz et. all. ”Fauna Helvetica (1998), Jessat M. (1998), Guy van de Weyer (2010).
Material comparativ pentru determinarea anumitor specii a primit de la Dr. Goeldlin de Tiefenau din Lausanne, Elveția, Dr. J.R. Vockeroth din Ottawa, Canada, Dr. A. Vujić și S. Radenković din Novi Sad, Serbia.
Speciile de sirfide pot fi considerate ca un bioindicator al condițiilor naturale păstrate nealterate și al gradului de degradare antropică a unui ecosistem. Numărul de 30 de specii considerate rare se datorează în mare parte degradării condițiilor naturale care favorizează biodiversitatea, astfel încât foarte multe specii citate în bibliografie sau existente ca eșantioane unice în colecțiile muzeale, care atestă prezența unor specii în fauna României ce nu au mai fost regăsite și colectate în ultimii 50 de ani: Merodon caucasicus, Eumerus nudus, Eumerus tauricus, Arctophila bequaerti, Cheilosia schnabli, Merodon nigritarsis, (Stănescu, 1996). Este considerată astfel ca deplin justificată propunerea unui număr de 11 specii care să figureze în primul rând pe ”Lista roșie a sirfidelor din România” datorită rarității lor deosebită (Stănescu, 2003).
Doamna Dr.biol. Carmen Stănescu a participat anual la manifestări științifice muzeale de comunicări în țară organizate de muzeele de științele naturii din: Constanța, Tulcea, Galați, Iași, București, Craiova, Timișoara, Oradea, Cluj-Napoca și la Congresele de Dipterologie din străinătate de la Bratislava, Slovacia (1990), Guelph, Canada (1994), Oxford, Anglia (1998), Novi Sad, Serbia (2009), Glasgow, Anglia (2011), la ultimele două după pensionarea sa, când a continuat activitatea științifică în domeniu.
Chiar după pensionarea sa din anul 2000, a continuat activitatea de cercetare privind importanța colecțiilor păstrate la Muzeul de Istorie Naturală din Sibiu (2003), Lista speciilor de sirfide din România, fenologia și distribuția acestora (2005) cu 481 de specii, în colaborare cu C. Pârvu, publicată la Muzeul ”Gr. Antipa” din București și a colaborat la un volum coordonat de Acad. Prof.univ.dr. V. Ciochia cu privire la ”Afidele (Insecta, Homoptera) din România, plantele gazdă, limitatori naturali și modalități de reducere a populațiilor” în care este autoarea capitolului speciilor afidofage de sirfide din România (2008).
Consider că întreaga activitate a Doamnei Dr. biol. Carmen Stănescu poate constitui un model pentru tânăra generație de biologi care pot contribui de acum încolo la cercetările viitoare cu același entuziasm și pasiune.
La multi ani cu sănatate, vă urez Domnă Dr. Biol. Carmen Stănescu, la acestă frumoasă aniversare.